A SZOMBATHELYI ORSZÁGOS BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI INTÉZET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
2.SZ.MELLÉKLETE

SZOMBATHELYI ORSZÁGOS 
BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI INTÉZET

SZOMBATHELY

55 - 75 / 2 / 2011

A SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSÉNEK ELJÁRÁSRENDJE

A SZABÁLYTALANSÁGOK KEZELÉSÉNEK RENDJE

1.	A szabályozás hatálya kiterjed a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet hivatásos és közalkalmazotti jogviszonyban lévő azon állományára, akik az intézet vagyonkezelésében és használatában lévő vagyontárgyak, nem vagyoni értékű jogok és pénzeszközök fölött rendelkeznek, azokat kezelik, használják és nyilvántartják.

2.	Értelmező rendelkezések:

a) Szabálytalanság valamely szabályba ütköző magatartás, mellyel összefüggésben az adott folyamat eredménye eltér az előírtaktól függetlenül attól, hogy:
•	a cselekményt szándékosan vagy gondatlanul követték-e el,
•	elkövetése járt-e közvetlen károkozással,
•	a szabálytalanság nem kívánt következményei utólag korrigálhatók voltak-e.
A szabálytalanság körébe, a korrigálható mulasztások vagy hiányosságok, illetve a fegyelmi-, büntető-, szabálysértési-, illetve kártérítési, eljárás megindítására okot adó cselekmények egyaránt beletartoznak.

b)	Szabály: a költségvetési gazdálkodás terén érvényesülő valamennyi jogszabály, utasítás, intézkedés, körlevél, munkaköri leírás, szerződéses kötelezettség függetlenül attól, hogy a szabály alkalmazójának volt-e tudomása annak létezéséről.

c)	Kár, a károkozás mértéke: a szabálytalan cselekménnyel összefüggő, forintban kimutatható összeg.

d)	Szabálytalanság utólagos korrekciója: a szabálytalanság észlelését követő, annak nem kívánt következményeit maradéktalanul felszámoló cselekmény.

3.	A szabálytalanságok alapesetei:

•	a szándékosan okozott szabálytalanságok (félrevezetés, csalás, sikkasztás, megvesztegetés, szándékosan okozott szabálytalan kifizetés, stb.)

•	a nem szándékosan okozott szabálytalanságok (figyelmetlenségből, hanyag magatartásból, helytelenül vezetett nyilvántartásból, stb. származó szabálytalanság)
–	
Egyes eljárások értelmezése a szabálytalanságok során:

A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 10. § (1) bekezdése szerint bűncselekmény az a szándékosan vagy - ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti - gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli.

A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban Be.) 6. § (1) bekezdése kimondja, hogy a bíróságnak, az ügyésznek és a nyomozó hatóságnak kötelessége a törvényben foglalt feltételek megléte esetén büntetőeljárást megindítani. A Be. 171. § (2) bekezdése előírja, hogy a hivatalos személy köteles a hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt feljelenteni. A feljelentést rendszerint az ügyészségnél vagy a nyomozati hatóságnál kell megtenni.

A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény I. § (1) bek. szerint szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget. A törvény második része foglalkozik részletesen a szabálysértési eljárással, a 82. § (1) bekezdése kimondja, hogy szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg.

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 339. § (1) bekezdése kimondja, hogy aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy ágy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható. A kártérítési eljárás megindítására a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény rendelkezései (elsősorban a XXIII. Fejezet, a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perek) az irányadók. Kártérítési felelősség tekintetében irányadók továbbá a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.), a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (Ktv.), a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (Kjt.), valamint a hivatásos állományúak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény megfelelő rendelkezései.

Fegyelmi eljárás, illetve felelősség tekintetében az Mt., a Ktv., illetve a Kjt., a Hszt. megfelelő rendelkezései az irányadók.

4. A szabálytalanságok megelőzése

A szabályozottságról történő gondoskodás, a szabálytalanságok megakadályozása elsődlegesen a parancsnok felelőssége.
Adott munkakörben csak olyan személy foglalkoztatható, aki a munkakör betöltéséhez előírt szakképzettséggel és szakismeretekkel rendelkezik.
Az alkalmazottak kötelesek a munkakörükbe tartozó szabályokat megismerni és a kötelező képzéseken részt venni.

A hivatalos közlönyök mellett az Informatikai Osztály a belső hálózaton nyilvánosan elérhető jogtárat üzemeltet, melyet legalább havonta köteles frissíteni.
A szabálytalanságok megelőzése érdekében a gazdálkodás folyamatait a belső irányítási lehetőségek különféle eszközeivel egyértelműen kell szabályozni.
A helyi szabályozások tervezeteit az érintett szervezeti egységek vezetőivel előzetesen véleményeztetni kell.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot, az országos parancsnok és helyettesei által kiadott intézkedéseket, a belső szabályozásokat közzé kell tenni.
A BVOP főosztályától érkező körleveleket az érintettek részére el kell juttatni.

A munkaköri leírásokat az osztályvezetők készítik el, jóváhagyása a munkáltatói jogkör gyakorlója által kialakított rend szerint történik.
A munkaköri leírások tudomásul vételét aláírással kell igazoltatni.

Az irányítás egyéb eszközeivel (szóbeli és írásos utasítások) kapcsolatban az osztályvezetőknek olyan eljárási rendet kell kialakítani, amely során a végrehajtásra kötelezettek igazolhatóan tudomást szereznek azok tartalmáról és az elvárt magatartásról.

A szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések célja, hogy:

•	megakadályozza a különböző jogszabályokban és intézkedésekben meghatározott előírások megszegését, (megelőzés)
•	keretet biztosítson ahhoz, hogy azok sérülése, megsértése esetén a megfelelő állapot helyreállításra kerüljön, a hibák, hiányosságok, tévedések korrigálása, a felelősség megállapítása, az intézkedések foganatosítása megtörténjen.

A szabálytalanságok megelőzésével kapcsolatos parancsnoki felelősség:

•	a jogszabályoknak megfelelő parancsnoki intézkedések, parancsok, belső szabályozások kiadása,
•	a szabályozottság érvényesülésének folyamatos figyelemmel kísérése,
•	szabálytalanság esetén a szükséges intézkedések megtétele, a következmények korrigálása.
•	
5. Szabálytalanságokkal kapcsolatos eljárási rend

 a) 	A szabálytalanságok mielőbbi észlelésének és kezelhetőségének érdekében minden osztály vezetője a jogszabályoknak és a vonatkozó OP. intézkedésnek, illetve belső szabályzatoknak megfelelő folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési (FEUVE) rendszert köteles kialakítani és működtetni.
A FEUVE rendszert úgy kell kialakítani, hogy az adott osztály működési körébe tartozó valamennyi szabály időszakos ellenőrzését lefedje, illetve képes legyen mind az egyedi, mind a visszatérő szabálytalanságok feltárására és megelőzésére.

	b)	Szabálytalanságot elsősorban a FEUVE rendszerben kell feltárni, de erre utaló magatartást, eseményt az alkalmazott is észlelhet.
A tevékenységi körében szabálytalanságot észlelő alkalmazott annak tényét közvetlen felettesének (aki erről értesíti az érintett vezetőt), vagy az érintett szakterület vezetőjének haladéktalanul jelenteni köteles.
Az osztályvezető a bejelentést érdemben köteles vizsgálni.
Ennek során megerősíti vagy elutasítja a szabálytalanság tényét, felméri annak következményeit, meghatározza a vélhető felelősök körét, és intézkedik a következmények megszüntetésére.
Szükség esetén intézkedik a munkáltatói jogkör gyakorló felé.

    c)     Amennyiben az észlelt szabálytalanság az érintett vezető szerint:
•	gondatlan vagy szándékos cselekmény következménye, vagy
•	az intézetnek közvetlen kárt okoz (ide nem értve az adóigazgatásról, a társadalombiztosításról, a nyugellátásról és a Magyar Államkincstárról szóló jogszabályok alapján végrehajtott önellenőrzéseket), vagy
•	következményei utólag nem korrigálhatók,
úgy a szabálytalanságok szóban és írásos jelentés formájában a tudomására jutást követő 8 napon belül köteles az intézet parancsnokának jelenteni. A fizetési késedelem miatti kötbérek akkor tartoznak a fenti körbe, ha annak összege meghaladja a számlaérték 1 %-át, vagy az éves költségvetési törvényben meghatározott „kis összegű követelés” mindenkori értékhatárát.

 d) 	A belső ellenőrzés valamennyi jelentését meg kell küldeni az intézet parancsnokának, mellyel egyidejűleg a belső ellenőr a tájékoztatási kötelezettségének eleget tesz.
Az ellenőrzési jelentésekben feltárt szabálytalanságokat minősíteni kell az előzőekben leírtak alapján.

    e) 	Külső ellenőrzésre jogosult szerv, hatóság ellenőrzéseiről szóló jegyzőkönyvet az érintett szakterület vezetője köteles az intézet parancsnokának felterjeszteni.

f) 	Szabálytalanság esetén a követendő eljárásról a szakterület vezetőjének a javaslatát is kikérve a parancsnok dönt, és –ha szükségesnek látja elrendeli- a Hszt. vagy a Kjt. szerinti felelősség megállapítására vonatkozó eljárások lefolytatását, illetve polgári vagy büntetőeljárást kezdeményez.

A szabálytalanságok írásos jelentésének minimális adattartalma:

•	az elkövetés helye, ideje,
•	a szabálytalanságot elkövető(k) neve (ha ismert),
•	a megsértett szabály megjelölése,
•	a szabálytalanság rövid leírása, körülményei,
•	a keletkezett kár összegének becsült összege,
•	a következmények felszámolására tett intézkedések,
•	javaslatok a hasonló esetek elkerülésére,
•	javaslat a követendő eljárásra,
•	az elkövetéssel kapcsolatos enyhítő vagy súlyosbító, illetőleg más lényegesnek ítélt körülmények.

6. Szabálytalanságok nyilvántartása

A szabálytalanságot adattartalma szerint nyilvántartásba kell venni.

A külső szerv által feltárt szabálytalanságot csak akkor kell nyilvántartani, ha a c) bekezdésben foglalt kritériumoknak megfelel.
A szabálytalanságok nyilvántartásáról, iktatásáról, tárolásáról a TÜK gondoskodik. A nyilvántartáshoz mellékelni kell minden, az ügyben keletkezett iratot, dokumentumot.
A nyilvántartás és a mellékelt dokumentumok az esemény bekövetkezésének időpontjától számított 5. év eltelte után selejtezhetők.

Amennyiben a nyilvántartásba a vélhető elkövető(k) neve bejegyzésre kerül, úgy arról az érintetteket értesíteni kell, akik a nyilvántartást és a keletkezett iratokat az őket érintő mértékig megismerhetik, illetve a bejegyzéshez észrevételeket tehetnek.
A szabálytalanságok következményeinek felszámolására, valamint a hasonló esetek elkerülésére tett intézkedések végrehajtását is be kell vezetni a nyilvántartásba. A szabálytalanságok kezelésével kapcsolatos eljárási rend kialakítása, a szükséges intézkedések meghozatala, az érvényesülés nyomon követése, a keletkezett iratanyagok elkülönített nyilvántartása jelen szabályozás szerint a parancsnok feladata.

A szabálytalanságok nyilvántartásának adattartalma:

•	a szabálytalansággal érintett szervezeti egység megnevezése,
•	az elkövetés helye, ideje,
•	a megsértett szabály megjelölése,
•	a szabálytalanság körülményeinek rövid leírása,
•	a szabálytalanságot elkövető(k) neve,
•	a keletkezett kár becsült összege,
a meghozott szankciók, és a hasonló esetek elkerülésére tett intézkedések,
•	a keletkezett iratok és dokumentumok nyilvántartási száma és fellelhetőségükre való utalás.

7. A szabálytalanságok észlelése a FEUVE rendszerében

A szabálytalanságok észlelése a folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzés rendszerében történhet a vezető és a beosztott részéről egyaránt.

a)	Amennyiben a szabálytalanságot a beosztott személyi állomány tagja észleli köteles értesíteni a közvetlen elöljáróját.
Amennyiben a szakterület vezetője megalapozottnak látja a szabálytalanságot, úgy arról értesíti az intézet parancsnokát.
Amennyiben a közvetlen elöljáró érintett az adott ügyben, a beosztottnak az intézet parancsnokát kell értesítenie, szóban vagy írásban.
A parancsnok köteles gondoskodni a megfelelő intézkedések meghozataláról, illetve indokolt esetben a szükséges eljárások megindításáról.

b)	A parancsnok, illetve vezető észleli a szabálytalanságot.
A vezető hatáskörének és felelősségi rendjének megfelelően intézkedjen a szabálytalanság korrigálására, megszüntetésére.

c)	 Az intézet belső ellenőre észleli a szabálytalanságot az ellenőrzési tevékenysége során, akkor a 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell eljárnia.
A belső ellenőrzés megállapításai alapján a szabálytalanság megszüntetésére intézkedési tervet kell kidolgozni, és annak végrehajtásáról jelentést kell készíteni.

d)	Külső ellenőrzési szerv észleli a szabálytalanságot.
 A szabálytalanságra vonatkozó megállapításokat az ellenőrzési jelentés   
 tartalmazza. A büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás  
 megindítására okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja 
 esetén - az ellenőrző szervezet a működését szabályozó jogszabály szerint jár   
 el.
 A szabálytalanságra vonatkozó megállapítások alapján az intézetnek  
 intézkedési tervet kell kidolgozni.

8. A szabálytalanság észlelését követő szükséges intézkedések, eljárások megindítása, lefolytatása

Az intézet parancsnoka felelős a szükséges intézkedések végrehajtatásáért.

Büntető- vagy szabálysértési ügyekben a szükséges intézkedések meghozatala az arra illetékes szervek értesítését jelenti annak érdekében, hogy megalapozottság esetén az illetékes szerv a megfelelő eljárásokat megindítsa.

Fegyelmi ügyekben, kártérítési eljárásokban a parancsnok vizsgálatot rendel el a tényállás tisztázására. A vizsgálatban való részvételre munkatársakat (indokolt esetben külső szakértőt) kér fel.

A vizsgálat eredménye lehet további vizsgálat elrendelése is. Erre többnyire akkor kerül sor, ha a szabálytalanság megállapítását követően a felelősség eldöntéséhez és/vagy a hasonló esetek megelőzése érdekében szükséges intézkedések meghatározásához nem elég a rendelkezésre álló információ.

9. Intézkedések, eljárások nyomon követése

A parancsnok:

•	figyelemmel kíséri az elrendelt vizsgálatokat, a meghozott döntéseket, illetve a megindított eljárások helyzetét, a végrehajtás rendjét,
•	a feltárt szabálytalanság jellege alapján beazonosítja a lehetséges további szabálytalanságokat és szükség szerint tájékoztatást adhat a belső ellenőr számára, elősegítve annak folyamatban lévő ellenőrzéseit.

10.Szakterületi feladatok

A szabálytalanságok megelőzésével, feltárásával, kezelésével kapcsolatos vezetői feladatokat a Szakterületek ügyrendje és a Kockázat elemzés és értékelés munkaokmányok tartalmazzák.